ОСОБЛИВОСТІ ФОРМУВАННЯ МОВЛЕННЄВО-КОМУНІКАТИВНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ НА УРОКАХ ЛІТЕРАТУРНОГО ЧИТАННЯ В 2 – 4 КЛАСАХ - Syrotenko, Valerii; Akrytova, Anastasiia (Професіоналізм педагога: теоретичні й методичні аспекти, 2019)
Стаття присвячена розгляду особливостей формування мовленнєво-комунікативної компетентності на уроках літературного читання (2 – 4 класи). На сьогодні це досить актуальна проблема, бо цілеспрямована робота з формування мовленнєво-комунікативних якостей належить до одного з провідних навчальних завдань Нової української школи, а рівень мовленнєво-комунікативної компетентності – це свідчення особистісної розвиненості учня. На умовах реалізації останнього й робиться наголос у дослідженні, при цьому обираються художні твори, аналіз яких можна здійснювати із застосуванням різних методичних прийомів. Так, при вивченні народної казки в 2-му класі увага зосереджується на переказуванні тексту (розвиток монологічного мовлення) та роботі в парах (розвиток діалогічного мовлення), але ставиться завдання, щоб діти обов’язково висловлювали своє ставлення до дійових осіб, що позначається на формуванні особистісної життєвої позиції. Пропонуються й завдання творчого характеру: коментар ситуації з погляду різних персонажів, зміна інтенційності, чим досягається комунікативне вміння орієнтуватися в ситуації, що виникає, зважаючи при цьому на прагнення оточуючих. Робота над оповіданням В. Сухомлинського «Соромно перед соловейком» (3-й клас) здійснюється через метод проєкту, завдання якого полягає у формуванні екологічної свідомості учнів як складової частини громадянських якостей особистості. При аналізові оповідання Гр. Тютюнника «Ласочка» (4-й клас) пропонується звернутися до ігрових вправ, які активізуватимуть інтелектуальні здібності учнів, виробляючи вміння діяти в нестандартній ситуації, із повагою ставитися до співучасника комунікації, утверджуючи вагомі моральні якості особистості.